Title: ÚJ ALAPOKRA KELL HELYEZNI A MAGYAROK VILÁGSZÖVETSÉGÉT…
Author: FÁY ÁRPÁD

MEGÚJULÁSI IRODA
(Program-kezdeményező és felkészítő iroda)

Új alapokra kell helyezni 
a Magyarok Világszövetségét…

VÉGjegyzetek
 A jelen írást Kardos Béla, az MVSZ elnökségének ausztráliai tagja, külügyi referense ösztönözte 2001. áprilisi magyarországi tartózkodásán. 
A Megújulási Iroda 2000. júliusban kezdődött tevékenységének célja a világszövetséget megújító (akkor még 2000. októberre várt) közgyűlésre való felkészülés segítése volt. Az októberi közgyűlés elmaradt, a december 1-i Balaton-parti összejövetel az Ezüstpart hotelban csak még nyíltabbá tette a világszövetség válságát.
A Megújulási Iroda www.mvsz-megujulas.ngo.hu néven honlapot nyitott, amelyen egyebek között teljes terjedelemben szerepel a 2001 januári „Megújulásért” című kötet, amely válogatást adott a törvénytelenségek ellen szavukat fölemelő 12-ek oldalának (a világszövetség legalább 50%-ának) igazságát bemutató írásokból. 
A Megújulási Iroda azóta a lehetetlen körülmények, eszköztelenség és némi visszhangtalanság miatt elbizonytalanodott.
Ezzel a mostani írással szeretnénk jelezni, hogy van mit tenni, Kardos Béla felvetésével maximálisan egyetértünk, a 2000. májusi küldöttgyűlésen az öt környező ország küldöttségének felháborodása megalapozott volt, a velük szolidaritást vállaló tizenkét elnökségi tag vétója a legrosszabbtól, a színlelt működéstől mentette meg a szervezetet. 
A tizenkét elnökségi tag sokat vitatott nyilatkozatával hitet tett egy megújulást jelentő következő közgyűlés mellett is (amelyet a 2000. májusi küldöttgyűlés 38-as határozata szerint a teljes szervezeti-vezetési átalakulás jegyében 2001. december 31-ig kell lebonyolítani). Az elmúlt majd egy évben ehhez társítva erősödött föl a meggyőződés, hogy a tagság rendezése nélkül sem a szervezeti sem a vezetési téren nem lehet előre lépni. 
Mindhárom kérdésben kell a világszövetség céljainak reálisan megfelelő kivezető utat találni.
A tizenkettek hálátlan szerepet vállaltak magukra. Eszköztelenül és jobb érzésük ellenére kellett nyilvánosság elé vinniük a tarthatatlanná vált világszövetségi állapotokat. Azonban ha bíróságon eredményt érnek el, és esetleg kimondásra kerül, hogy nyoma sem volt a sokat hangoztatott demokratizmusnak a 2000. májusi látszateredményekben, akkor még nem született meg a megoldás, csak lehetségessé vált. 
A megoldás egy olyan fölkészülést jelentene, amely reálissá tenné, hogy (a 2000. májusi 38-as határozat szellemében) 2001. december 31-ig valós tagság valós delegálással megválasztott tényleges képviselői fogadjanak el új stratégiát, új szervezetet definiáló alapszabályt, és ehhez válasszanak új vezetőséget.
(A korábbi javaslatok a világszövetség megreformálására, mint a legutóbbi időkből a három régióelnöké, Duray Miklósé, Kurucz Gyuláé, Kardos Béláé és sokan másoké, akár 10 évre visszamenőleg természetesen változatlanul hasznosítandó kútforrást jelentenek. Sőt. Bizonyára az itt megfogalmazottak túlnyomó többségét is tartalmazzák már valamilyen formában. Kellene is egy összeállítás belőlük kötet-szerűen. Mindezzel együtt a jelen helyzetben kell egy kiútkereső, egységbe szerkesztett, végrehajtható program)

A jelenlegi helyzetben a magyar államé, illetőleg a magyar bíróságé a következő lépés a Magyarok Világszövetségének történetében.
A világszövetség a magyarság sorsának egy lehetséges intézményi támasza - amely lehetőségnek a kihasználása rajtunk múlik, tehát nem egy definíció szerint nélkülözhetetlen, elhagyhatatlan intézménye a modern társadalomnak, hanem járható útja a cselekvésnek. A világszövetség és elődintézményei majd másfél évszázados története során jelentősen különböző korszakokat élt meg mind közvetlen célkitűzéseiben, mind eszközeiben, résztvevőiben, szervezeti felállásában. Kezdetben a nyugati tömeges emigráció segítésére alakult. Az utóbbi tíz évben az egész magyarság átfogó civil szervezetévé formálódott.
Ez utóbbi tíz év sikerek és kudarcok sorát jelentette. Nagyívű, határok nélküli összmagyar nemzeti közösségi szervezetté nőtte ki magát lelkes hívei szemében, miközben beleütközött a nagyszervezetek minden lehetséges hibájába, nehézségébe.
A szervezet mai válsága valódi, tényleges krízis (amelynek kimenete a résztvevőkön is múlik). Erről a válságról még nem lehet tudni, hogy a megszűnés előszobája, a Kádár-kori vegetálást idéző újabb stagnálás előjele, vagy valamely szülési fájdalom, bábállapot vége, mely után következhet a reális kiteljesedés, 

Bízzunk az utóbbiban, mely szerint egy jobb korszakot indító megtisztulás lehetősége előtt vagyunk. Ebben a szellemben kívánunk elindítani egy eszmecserét, hogy miképpen kellene lábra állítani, szerepéhez szükséges módon megerősíteni.

A „Megújulásért” c. 2000. decemberi majd 2001. januári bővített kötet írásai számos észrevételt, javaslatot sorolnak. Ezenkívül is még tengernyi kritika, elképzelés született, amelyeket kimerítően az itt következő, kiragadott idézetekből és közbeszúrt megjegyzésekből formálódó vázlat nem tartalmazhat, nem is hivatkozhat meg részleteiben.

Mi a teendő?

- egy mielőbb, de legkésőbb 2001. év végéig megtartandó,
a válságot rendező közgyűlés előkészítése érdekében – 
például egy bíróság által kinevezendő felügyelőbiztos esetén?

I)	Az „Ötök” és „Tizenkettek” 2000. májusi nyilatkozatait követően nyílttá vált, de már akkor fél évtizede tartó válság máig tartó folyamatát, küzdelmeit a kibontakozás felé segítendő:
01)	A világszövetség közgyűlésének 2000. májusi 38-as határozata szellemében válságkezelő koncepciót megfogalmazó megbeszélések, egyeztetések kezdeményezése és lehetőleg végig vitele - például a Megújulási Iroda működésével.

A Magyarok Világszövetségének 2000. májusi közgyűlésén elfogadták a következő két határozatot. A szavazati arányok mutatják, hogy a szervezetet megosztó vitáktól, különvéleményektől és különérdekektől, a küldöttek mandátumának legitimitásától és a tisztújítás kimenetelétől függetlenül volt meg az egyetértés.
K-38/2000. sz. határozat
Az anyaországi régió javasolja, hogy a most megválasztandó tisztségviselők elé állítsanak világos feladatokat, és ehhez időhatárt. Az elnök, az elnökhelyettes, a régióelnökök és az elnökség feleljenek azért, hogy még 2000-ben készüljön el az MVSZ törvénytervezete. Ezzel párhuzamosan el kell készíteni az MVSZ átalakításának végleges tervezetét. Az átalakításhoz alapként használják a beérkezett kollektív és testületi anyagokat, valamint a régióelnökök javaslatait. Az elnökség hajtsa végre az átalakuláshoz feltétlenül szükséges feladatokat: 
1) Az MVSZ új struktúrája és feladatai meghatározása,
2) Az MVSZ törvény,
3) Az új alapszabály, vagy törvény esetében SzMSz elkészítése,
4) Alapszabály, SzMSz módosító- és tisztújító közgyűlés együttes lefolytatása 2001 decemberéig.
igen: látható többség		nem: 0		tartózkodás: 15

01-a)	Az egyeztetést a „Tizenketteknek” majd tágabb körnek, végül a teljes tagságnak felajánlva
01-b)	Az eddig beérkezett, ismertté vált észrevételeket áttekintve, a javaslattevőket bevonva
01-c)	A lehetséges külső intézményi és személyes közreműködőket előzetes gondolatfelvetéssel megkeresve
II)	A válságkezelő javaslatot tevők részéről (ha erre a bekövetkező fejlemények lehetőséget adnak): kapcsolatfelvétel kezdeményezése az intézkedésre jogosulttal
III)	A felügyelőbiztos jogkörében:
01)	Intézkedési program, közgyűlés-előkészítési rendkívüli szabályok kialakítása
02)	A tagság rendezése, kapcsolatfelvétel a tagokkal
02-a)	Tagnyilvántartási adminisztratív eszközök (számítógépes kapacitás stb) telepítése
02-b)	Tagok levélbeli, lehetséges tagok média útján való elérése
02-c)	Tagság rögzítése
03)	Az új stratégia mellett hitet tevő, új szervezetet definiáló alapszabályt elfogadó és ehhez új vezetőséget választó, tisztújító küldöttgyűlés tartalmi és szervezési előkészítése
03-a)	A közgyűlést meghirdető és feladatait megfogalmazó, szabályait ismertető felhívás kibocsátása
03-b)	A küldöttek megválasztása és felkészítése tartalmi kérdésekben mind a választók, mind a felügyelőbiztos részéről
03-c)	A közgyűlés lebonyolítása
IV)	A 2000. májusi 39-es határozat szerint a törvényhozás felé szorgalmaznia kell mind a „Tizenketteknek”, mind a „másik 50%-nak”, mind a feltehetően a határozatot alapul vevő felügyelő biztosnak, hogy alkosson törvényt a világszövetségről – a közgyűlést megelőzően avagy azt követően. Ennek érdekében a törvénytervezet koncepciója felvázolandó, amely nem egyszerűen a parlament előírása kell legyen, hanem a világszövetség és a magyar állam intézményei együttműködésének koncepciója. Tehát az előzetesen vázolt együttműködés mellett, az egyeztetéseket követően kiállhat mind a világszövetség közgyűlése, mind a magyar országgyűlés.

K-39/2000. sz. határozat
A küldöttgyűlés ismételten és nyomatékosan határozatban kéri a Magyar Köztársaság Parlamentjét, hogy fogadjon el törvényt az MVSZ-ről.
igen: látható többség		nem: 0		tartózkodás: 0

Tagságról, tagdíjról, helyi szervezetről
A szervezet működési bázisát az egyéni tagságon alapuló tagnyilvántartó csoport biztosítja. (amely az MVSz küldöttközgyűlésén a Mandátumvizsgáló Bizottság munkájával hasonlítható össze) Minden tagnak van egy igazolványa, meg egy például 9 számjegyből álló, az igazolványon szereplő azonosító száma.

Ádámfi György írására támaszkodva, amely a német autóklubot (ADAC) kínálja példaként: „…mint ragyogóan működő szervezet … Ez a szervezet a világ legnagyobb privát egyesülete 14 millió egyéni taggal, 100 év tapasztalatával, és az ismert német alapossággal, megbízhatósággal megszervezve.”

Ez lehetne az MVSz-en belül a külhoni útlevél ("nemzeti útlevél") analogja is, amely egyben biztosítaná egy sokrétű szolgáltató tevékenység elszámolási keretfeltételeit is. - pl. Bank, EU belüli utazási dokumentum, kedvezmény igénybevétele különböző szolgáltatásoknál

Az egyéni tagdíj megfelel az éves átlagkereset egy napi összegének. 
Vannak helyi szervezetek, melyek maguk állapítják meg a tagdíj nagyságát, ez kb azonos a világszövetségi egyéni tagdíjjal. Tehát ha valaki tagja mind a helyi szervezetnek, mind a világszövetség egészének, akkor évenként összesen két napi átlag-keresetével felérő tagdíjat fizet, külön-külön 
a.)	a világszövetségnek és
b.)	a helyi szervezetnek.
Kényszertagság ismeretlen, bárki tagja lehet egy helyi szervezetnek anélkül, hogy a világszövetségnek is tagja lenne, de akkor nincs joga sem a világszövetségi kedvezmények igénybevételére, sem a világszövetség döntéshozatalában való részvételre. 
És fordítva is elképzelhető: helyi szervezeti tagság nélkül akarjon valaki a világszövetség tagja lenni. - Esetükben megfontolandó, hogy a helyi szervezeti tagsági díj töredékének-felének mértékéig plusz járuljanak hozzá a világszövetség velük kapcsolatos olyan adminisztrációs és posta költségéhez, amelyet másoknak a helyi szervezet nyújt.
Minden küldöttközgyűlés tavasszal van megrendezve, és ott azok a tagok vehetnek részt, akik az előző év december 31-ig tagdíjukat rendezték. Minden év januárjában kicserélik vagy érvényesítik az igazolványt és az újat csak a befizetés után állítják ki (érvényesítik). 
Ha tehát egy egyesületnek 500 fizető tagja van, amelyből 100 a világszövetségnek is tagja, úgy az egyesületnek 100 szavazati joga van. Ezt az egyesületet egy személy képviseli – 100 szavazattal. Ha a 100-ból 3 tag egyéni tagként akar részt venni a küldöttközgyűlésen (a saját költségére) úgy az egyesületi képviselő csak 97 szavazattal rendelkezik és mindhárom egyéni tag egy-egy szavazattal. 
Ez a képviseleti rendszer óriási ösztönző hatású a folyamatos tagtoborzásra, minél nagyobb egyesületek létrehozására, de lehetővé teszi az egyén részvételét is. 
A tagdíjfizetési megoldás nagyon jól alkalmazható lenne az MVSz esetében azzal a pontosítással, hogy minden egyéni tag az adott ország átlagkeresetének egy napra lebontott összegét fizeti úgy világszövetségi egyéni, mint helyi egyesületi tagként. Tehát akár egy amerikai, akár egy erdélyi magyar az adott ország átlagkeresetének egynapi összegét fizeti mint egyéni tag az MVSz kasszájába, és ha még a saját helyi egyesületének is a tagja akkor oda szintén ugyan ezt az összeget. 
Az egyesületi tagdíjat az egyesület maga használja fel. Ebből fedezhetné például a képviselő utazási költségeit is.

Ádámfi György példájával bemutatva: a havonta megjelenő "Magyar Figyelő" minden negyedik negyedévi, decemberi számában megjelenő jelentkezési lappal január 31-ig bejelentkezett 40 országból 400 egyesület küldötte és 100 egyéni tag. Ez azt jelenti, hogy a szervezőnek 500 küldöttről kell gondoskodnia. Ezután jön a tagnyilvántartó, ahol megállapítják ki hány szavazattal rendelkezik és ezt február 20-ig mindenkinek visszaigazolják. Ezután kezdődhet a küldöttközgyűlés szervezése.

A rendszer tovább fejleszthető, például felszólalásra egyéni tagnak nincsen lehetősége, főleg nem azonos terjedelemben mint egy sokezer fős egyesület képviselőjének a küldöttgyűlésen (hacsak fel nem kérik erre), de az egyéni tagok alkalmi csoportot alkotva kijelölhetnek olyan személyt, aki a nevükben felszólal. 

A közgyűlés előkészítéséhez
01)	Tagság rendezése
01-a)	Ki lehet tag (minden magyar, aki annak vallja magát, kivéve köztörvényesek, magyarság ellen vétők, diktatórikus pártok, erőszak-szervezetek volt és jelenlegi tagjai stb)
01-a.1)	Tiszteletbeli tagok (akiket a világszövetség arra érdemesnek tart, és akik ezt el is fogadják)
01-a.2)	Pártoló tagokként (akik egyetértenek a szervezet céljaival, ide értve azokat is, akik nem lehetnek vagy nem akarnak teljes jogú tagok lenni)
01-a.3)	Támogató tagok (akik anyagi vagy más módon támogatják, de nem tagok)
01-a.4)	Seniorok vagy öregek tanácsa (akik 1989 és 2000 május között tisztségviselői a világszövetségnek, de már nem azok; elnökségi tagok, küldöttek, kiemelkedő aktivitású tagok voltak, és köztörvényes elítélésben nem részesültek, illetőleg a világszövetséggel szembeni tevékenységükért bíróság nem marasztalta el őket)
01-a.5)	Megfigyelő vagy együttműködő, tanácskozó tagok, akiket arra felkért szervezetek küldhetnének a világszövetség különböző testületeibe, fórumaira (egyházak, önkormányzatok, nagyobb egyesületek, alapítványok, ….)
01-b)	A közgyűlésre készülő tagok induló köre, akikkel fel kell venni a kapcsolatot (jelenlegi egyéni tagok, csoportosan jelentkezőként a szervezeti tagok személyenként, megkeresett régi tagok, újabb tagság)
01-c)	A tagok hogyan érhetők el (levelek, média, hirdetések)
01-d)	Tagok visszajelzése, jelentkezése
01-e)	Tagdíjfizetés
02)	Küldöttgyűlési delegálás rendezése
02-a)	Miként lehet jelölni, választani (a jelenlegi OT-k kirekesztésre alkalmas monopóliuma alapvetően mond ellent a világszövetség céljának!)
02-b)	Garanciális elemek a küldöttállításban (közjegyző, választási jegyzőkönyv, megbízó és elfogadó nyilatkozatok…)
02-c)	Milyen megbízással látható el a küldött, milyen beszámolással tartozik a választóinak, 
02-d)	két küldöttgyűlés között mi a feladata 
03)	A több lépcsős tisztulás elve: 
akik kimaradnak esetleg a világszövetséget megújító közgyűlés előkészületeiből, mert határidő után jelentkeznek vagy adataikat nem adják meg, esetleg szervezeti feltételeknek nem tesznek eleget, azok csak az újjá alakító közgyűlést követően kapcsolódhatnak be a világszövetség tevékenységébe – ezzel nem sérül a világszövetség léte, ezzel nem maradnak ki akár országok magyarjai vagy régiók szervezetei (ha a további csatlakozás lehetőségének megadásával, infrastruktúra jellegű működés erősítésével, az önálló tevékenység feltételeinek kiszélesítésével sikerül megújítani a világszövetséget és egyúttal a fiktív és a monopol struktúrákat sikerül elkerülni, akkor erősödik a kiterjedt, érdemi működés valószínűsége).
Ugyanez az elv „visszafelé” azt jelenti, hogy amennyiben egy személy vagy személyeket összefogó szervezet nem felel meg a világszövetségi alapvető elvárásoknak, akkor a problémák rendezéséig elvesztik közgyűlési részvételi jogukat, esetleges tisztségeiket, stb.
04)	Átmeneti szervezeti és adminisztrációs feltételek az eredményes közgyűlésig 
04-a)	Átmeneti rendelkezések
04-a.1)	Az OT-k monopolhelyzetének megszüntetése elsőrendű feladat, helyettük más megoldást kell választani, mert alapvetően sértik a világszövetség alapszabályban rögzített céljait.
04-a.1/1)	Az ’OT’-k helyét szolgáltató, adminisztráló irodáknak kell átvennie, amelyek azonban nem kizárólagos jogkörűek és nem minősíthetnek, nem szelektálhatnak, kimondottan közvetítő szerepet látnak el!
04-a.1/2)	„O” változatot kell indítani a megújító közgyűléssel, amely később javítható
04-a.1/3)	párhuzamos szerveződésekre lehetőséget kell adni (például szakmai világszervezetekkel, foglalkozásonként, hobbi szerint és sok egyéb szóbajöhető szempontból)
04-a.1/4)	az egyes országok eltérő jogi és politikai, kulturális hatásait figyelembe kell venni (ebből a szempontból a jelenlegi három régió kialakítása telitalálat volt, de a kezdeti időket követően ma már nem kielégítőek, ma már tovább kell fejleszteni intézményüket).
04-a.1/5)	nem tételezhető fel, hogy minden országban minden magyar identitású, a világszövetség iránt érdeklődő ember egyformán gondolkodik, értelmezi a tagságot, a szervezeti célokat, feladatokat
04-a.1/6)	a magyarságukban közös, ám társadalmi helyzetükben, múltjukban, személyes habitusukban, átvett kulturális jegyeikben szerfelett különböző világszövetségi tagság integrálása, közös szervezeti élete a társadalmi különbözőségek áthidalásának fontos iskolájává nőheti ki magát.
04-b)	Személyi feltételek - ? - 
04-c)	számítógépes nyilvántartási kapacitás valamint a világszövetség szellemiségét elfogadó, de legalábbis azzal nem ellenséges, szakmailag kielégítően felkészült, a világszövetséget megosztó konfliktusban elfogulatlan, munkájáért felelős adminisztrációs csoport - a tagság rendezéséhez és a küldöttek mandátumának ellenőrzéséhez
05)	A közgyűlés technikai előkészületei általában
06)	A közgyűlési programok tartalmi kidolgozása, megismertetése és a róluk való egyeztetés folyamatának szervezése
07)	Az egymást kiegészítő szerepek felfogásában a világszövetség és a magyar állam különbsége és egymásra utaltsága jól végiggondolható a remélt felkészülés során is. A magyar állam segítheti a világszövetséget, hogy túlfejlesztett apparátus nélkül, mégis magas szinten működhessen. A magyar állam különböző intézményei a saját alapfeladatuk ellátását nem zavarva (a törvényes lehetőségeken belül) rendkívüli garanciákat nyújthatnának együttműködésükkel, fokozott odafigyelésükkel a világszövetség ügyeire:
07-a)	Magyarországon a világszövetség központi szerveinek, döntéshozó fórumainak törvény szerinti és szakszerű tevékenységét a következőképpen támogathatja
07-a.1)	A világszövetség tagsági, delegálási, választási mechanizmusának kidolgozásában az Országos Választási Bizottság esetleges parlamenti megfigyelővel együttműködve vehetne részt.
07-a.2)	A választások lebonyolításában, a közgyűlési, és kivételesen a fontosabb testületi döntéseknél közjegyző vagy az ügyészség megfigyelője (ha erre módot adnak a törvények) lehetne jelen, és hitelesíthetné a kialakult eredményeket, az előírások betartását.
07-a.3)	A számvevőszék a világszövetség költségvetésének előkészítéséhez, és záró vitájára észrevételre jogosult megfigyelőt küldhetne
07-a.4)	És a sor folytatható az adóhatósággal és további intézményekkel.
07-b)	Külföldön a helyzet egészen más. Ott a magyar állam szervei jogi garanciát, könyvelési vagy más előírást nem tehetnek, csak együttműködhetnek. Egy külföldi helyi tagszervezet küldöttválasztásának hitelesítésére felkérhetik az ottani külképviselet jogilag megfelelően felkészült és felelős munkatársát, aki a közreműködést elvállalhatja. Amennyiben rendellenességet észlel, akkor utasítási joga nincsen, de a világszövetséget értesíti, és a világszövetség szervei, tisztségviselői intézkedhetnek. Közreműködő lehet pl (ha ezt valamilyen törvény nem tiltja):
07-b.1)	Nagykövet
07-b.2)	Konzul
07-b.3)	Kereskedelmi kirendeltség
07-b.4)	Kulturális vagy más intézmény részéről.

További kérdések
Az Anyaországi régió
Az anyaországi régió, a magyarországi tagság megszüntetése több szempontból is hibás, történetietlen melléfogás lenne.
1)	Magyarországon a lakosság nagy hányadának családi kötelékei nyúlnak a határokon túlra a közvetlenül szomszéd illetve a távoli országokba. Tehát érzelmileg családi kötelékeik miatt elkötelezett emberek sokan vannak.
2)	Magyarországon sokan élnek, akik hazatelepültek vagy a határok megváltozását követően áttelepültek, tehát személyes gyökereik miatt szorosan kötődnek a határon túl élőkkel.
3)	Magyarországon belül is számos olyan kérdés vált bizonytalanná, amelyhez pártpolitikától mentes nemzeti szemléletmód érvényesítése a világszövetség keretében lehet természetes. A meggondolatlan, netán felelőtlen nemzeti radikalizmustól való félelem helyett, a máshonnan kiszorult kérdések szőnyeg alá söprése helyett
a.	A magyarság egészének nemzeti integrációja jegyében
b.	A nemzetrészek közötti kapcsolatok ápolása jegyében,
c.	A nemzeti sorskérdések megélése és higgadt tárgyalása jegyében
i.	Meg kell tartani a magyarországiak tagságának vívmányát!
4)	A mindenhol élő magyaroknak tagságot kínáló világszövetség hasznosíthatja magát az Unióban mint NGO szervezet,
5)	A társadalmi szolidaritásnak komoly iskolája lehet
6)	A nemzeti identitás erősítésének fontos intézményévé válhat.
7)	A magyarországi felsőház hiánya komoly torzulásokat okoz a magyarországi politikai életben, hiszen minden össznemzeti, alkotmányos szintű kérdés belekerül a pártpolitikai torzsalkodások darálójába, a négyévenkénti választási versenyfutás innen nézve értelmetlen viaskodásába – ezen a helyzeten sokat enyhíthetne egy átgondoltan megszervezett, konzultatív, jószolgálati világszövetség.

Együttműködés és szereposztás állami szervekkel, intézményekkel
A világszövetség mostani válsága során az útkeresés örvényében meggondolatlan kijelentések is elhangzottak a világszövetség mintegy az állammal konkurens, összmagyar párt-politikai szervezetté alakításáról. Ez összeférhetetlen volna a politikai pártokat és „civil” szervezeteket szétválasztó modern társadalmi normákkal.
A)	Azonban nemzeti szintű „NGO” szervezetként ez a keveredés elkerülhető, fel sem merül. Sőt. A nemzet integrációjában egymást kiegészítőek lehetnek a feladatok, az ellátható szerepek – amit a világszövetségről szóló törvény szabályozhat.
01)	Egyik megoldása ennek a PTK-ban szereplő köztestületi forma lehet.
01-a)	Köztestület definíció szerint csak törvénnyel jöhet létre, ami kiemelt garanciát jelent mind az államnak, mind a tagoknak, hogy semmiféle „alkalmi közgyűlési többségi” döntéssel nem térhet el alapításakor definiált szerepkörétől. 
01-b)	A köztestületi minőségében közfeladatot láthat el, részben költségvetési támogatással.
01-b.1)	Kérdés, hogy az Unióban előnyös NGO státusszal a magyar PTK-ban szabályozott köztestületi forma összeilleszthető-e.
02)	A másik megoldás egy törvényileg szabályozott együttműködés, amelyben egyedi esetként ajánlja meg az országgyűlés a magyar állam intézményeinek támogató együttműködését, garanciális szerepvállalását és várja el a nemzet egészének integrációjában bizonyos feladatok ellátását a világszövetségtől.
03)	A közgyűlés előkészítésének 7-es pontja a 4-5. oldalakon részletezi az együttműködés további lehetőségeit és garanciáit.

Tagolt, funkciókhoz igazított szervezet
A világszövetség egyik komoly gyengéje volt, hogy szervezete túlságosan homogén, leegyszerűsített, és leegyszerűsítettségében bizonytalan működésű szervezet volt. Ez nem csak rossz szándék, taktikai megfontolás következménye volt, hanem a felvállalt, megcélzott feladatokhoz képest alacsony pénzügyi források gyengítő hatása miatt és ennek is következtében az erélytelen működésű szervezeti egységek.
A világszövetség szervezetét nem egyszerűsíteni kellene, hanem a mainál sokkal jobban árnyalni, méghozzá a stratégiai célkitűzésekhez igazítottan, ugyanakkor a felesleges „vízfej adminisztráció” veszélyét elkerülve (amin az előző részben felvetett új típusú együttműködés az állami szervezetekkel sogat segíthet).
A)	Ismert példa a nemzeti kataszter elkészítésének gondolata, amely több okból is külön szervezeti megoldást igényelne
01)	Nagy tömegű adat összegyűjtésére, kezelésére kellene kiterjedt hálózatot fölállítani és hozzá egy megbízhatóan működő nyilvántartást kialakítani. 
01-a)	Ezt a rögtönzéses, viaskodó döntéshozatalt el nem viselő feladatot mára láthatóan a külhoni státuszhoz kapcsolódóan fogják megvalósítani, a világszövetség nélkül.
B)	További ilyen példát hozott a VET esete, amely az egyetlen kibontakozási lehetőséget abban látta, hogy az egész világszövetség vezetését ragadja magához ahelyett, hogy valamiféle bavallottan Erdélyben is marginális (nem értékében hanem tényszerűségében marginális) nemzetpolitikai műhelyt, munkacsoportot hozott volna létre.
C)	A világszövetség levéltára hasonló eset. Bár keveseket érdekelt a működése, de ezt tipikusan kutatóhelyi jelleggel kellett volna megszervezni olvasóteremmel, kutató pályázatokkal, egyetemi diploma-munkát írókkal, egyéb levéltárakkal együttműködésben – vagy például a Széchenyi könyvtárhoz kapcsolódóan, annak kihelyezett részlegeként.
D)	A világszövetség szolgáltató jellege a tagság felé irányuló szolgáltatásokban is meg kellett volna nyilvánuljon.
01)	A világszövetségnek ugyanis a markánsan képviselt, a múltban gyökerező (sokszor archaikusan ható) nemzeti értékek mellett a létét az is igazolhatja, hogy a nemzeti szellemiséget örömmel vállaló, természetesnek érző „legmaibb” tevékenységű civil szervezeteknek nyújt „civil kamarai” szolgáltatásokat.
01-a)	A nemzetieskedőnek tekintett civil szervezetek elhanyagolt állapotát és helyenként légkörét ugyanis nem az okozza széles körben, hogy aki történelmi, irodalmi, művészi vagy bármilyen egyéb területen ragaszkodik a nemzeti frázisokhoz, kifejezésekhez, az ebből következően egyúttal feltétlenül, a lényegét tekintve is korszerűtlen, mosolyogni való lenne (ahogyan pedig a meghatározó közvélemény ma is kezeli), hanem
01-b)	A nemzeti szellemiségű szervezetek elhanyagolt állapotát az a megkülönböztetett elmarasztalás, hatósági és sajtóbeli komolytalanként való lekezelés, költségvetési közvetlen és a piaci szféra támogatásában érvényesülő közvetett hátrányos megkülönböztetés adja, 
01-b.1)	amelynek okai messze vezetnek
01-b.2)	amelynek tényét nem lehet természetesnek tekinteni
01-b.3)	amelyen való változtatáshoz a világszövetségi infrastruktúra mint természetes közegében nyújthatna „civil szervezeteknek szóló, kamarai jellegű” szolgáltatásokat. – vélhetőleg lényegesen javítva e szervezetek közösségeinek hangulatán.
02)	A tagdíj és állami támogatás mellett fontos bevételt jelenthetne a sponzorálás, ha a szervezet ehhez „szponzor-képes” lenne. Jutalékos elven működő sponzorcsoportot kellene alakítani, amely azonban nem letarolja, „kaszálja” a bevételeket a maga hasznára, hanem a világszövetség egészének működéséhez igazodva évekre előre tervezve dolgozik mind a központi rendezvényekhez mind a helyi, szűkebb körű tevékenységekhez kapcsolódva.
03)	A korszerű közgazdasági és szervezési ismereteket felhasználó (de a szélhámosságtól lehetőleg mentes) szervezési csoportra lenne szükség a világszövetséghez lazán kapcsolódóan, amely a kiemelkedően nagy rendezvények munkái mellett tanácsot, támogatást adhatnak tagszervezetek működéséhez, alkalmi rendezvényeihez is. 
03-a)	Mind a sponzorcsoport, mind a szervezési csoport tevékenysége elképzelhetetlen az ipari piaci mezőny versenyében, mert annak költségeit nem bírná el. 
03-b)	Azonban a mezőny nagyon széles, és be kellene jutni ennek a céltudatosan működő mezőnynek a szélére legalább a világszövetségnek és vele együtt tagjainak, tagszervezeteinek is.
04)	A kezdeményezésekhez nyújtott támogatásnak odáig kell terjednie, hogy inkubátorként áll mögéjük, és segíti őket esetenként a világszövetség az önálló szervezeti létig, majd társként figyeli önálló tevékenységüket. Jó példát adtak erre a lehetőségre a szakmai világszervezetek. Azonban a kapcsolattartási feladat teljesítése elmaradt.
05)	A világszövetség működését a gazdasági nagyszervezetekéhez hasonlóan egyfajta kontrolling csoportnak kellene támogatnia. Ezen csoportnak nem feladata döntések hozása vagy befolyásolása, ellenben felügyelnie kell a szervezet előírások szerinti működését, a döntések megvalósulását. A rendezvények figyelése, a pénzek útjának ellenőrzése mellett figyelme ki kellene terjedjen a jogszerűség megvalósulására, az országok jogrendszerei közötti különbségekből adódó problémák megfogalmazására, esetleges világszövetségről szóló törvény előírásainak teljesülésére, általában a döntéselőkészítés minőségére stb.
E)	A Magyarok Háza referencia-intézmény kellene legyen a hatékony és sokoldalú intézményi működtetés tekintetében
01)	Kaszinó jelleggel üzemeltetett földszint (tagoknak évi x alkalommal kedvezményes kávé, ingyenes tárgyaló használat stb)
02)	A tárlatok és előadások rendszeres feldolgozása internetes közzétételre, egyetemi és iskolai segédanyagnak
03)	Az emeleten kisebb irodák, közösen használható iroda-eszközökkel és néhány szolgáltatóval (jogi képviseletek, tanácsadók, bankkártya-automata, kellemesebb büfé, rendezvény-szervezés, internetes és könyvtári szolgáltatások pl nagy könyvtárakkal, határon túli intézményekkel együttműködve stb-stb).
F)	A világszövetség kapcsolatrendszerében találkozó gazdasági érdekek, megfontolások ne legyenek illegálisak, hanem kapjanak kultúrált támogatást – egyértelmű elhatárolással a bűnténytől, szélhámosságtól, tudatos megrövidítéstől. 
01)	Az „önzetlen” kulturális tevékenység, az ingyenes vezetői társadalmi munka, a nyomorult sors panasza mögé bújtatott titkolt üzletelés a lehető legrosszabb módon erősíti fel a gondozatlan, elhanyagolt szervezeti megoldások, esetenként a fizikai valóságában elhanyagolt irodák, mellékhelyiségek bántó hatását.
01-a)	A tagsági felvételi laphoz olyan szöveget kellene mellékelni, amely előre bejelenti, hogy a világszövetség ügyel arra, hogy tagjai sorában bűnözők, a magyarság ellen vétők, önkényuralmak kiszolgálói stb személyek ne lehessenek. Akik ennek ellenére, az alapszabályban is közölt tiltások ellenére a tagok sorába lépnek, és kiderül róluk, hogy belépésük megtévesztést jelentett, azokat egyrészt ki kell zárni haladéktalanul, másrészt tartósan hozzáférhető helyen kell közölni listájukat.
01-b)	Egy ilyen erős megoldás azonban nem fér meg a helyi szervezetek kizárós önkényes, a világszövetség tényleges szellemiségét semmibe vevő ál-autonómiájával, tehát a kizárást egy olyan (etikai vagy más néven nevezett) bizottságnak kell végeznie, ahol a résztvevők nemcsak jogi végzettséggel, de valamilyen módon a felelősséget is vállalva működnek közre.

………………………………………..

A komolyan vett felkészülést a fentieket folytatva, megvitatva kell tárgyalási- egyeztetési anyaggá fejleszteni.

Fáy Árpád

Megújulási Iroda
()

A "MEGÚJULÁSI IRODA" (Program-kezdeményező és felkészítő iroda) - 2000. júl 17-től | - () -
feladata a kiútkeresés a Magyarok Világszövetségének válságából, az MVSZ Anyaországi Régió támogatása – az MVSZ Anyaországi Régió elnöke Dr Szijártó István 06-20/237-8079
Irodavezető Fáy Árpád, cím H-1051 Budapest, Nádor u. 36. IV. em. telefon/fax 311-6743
File neve: új alapok 2001 május 7 | Nyomtatás ideje: 2001.05.07.